# data[].attributes.body
Film från UR

# data[].attributes.body
film

# data[].attributes.attachment_link.description
FN:s barnkonvention slår fast att barn är individer med egna rättigheter. I UNICEFs arbete utgår vi alltid från barnkonventionen, den är vårt uppdrag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mycket har förändrats i synen på barnuppfostran och synen på barn sedan början av 1900-talet. På den tiden var det tillåtet att aga sina barn. Jag kan inte tänka mig att ett barn på sen tiden kunde svära åt sina föräldrar, eller svära över huvudtaget. Man hade mycket mer respekt för sina föräldrar, far/morföräldrar.

# data[].attributes.headline
Anteckningsformulär från vårt besök på utställningen Livet är en lek den 8 maj

# data[].attributes.subject
Anteckningsformulär från vårt besök på utställningen Livet är en lek den 8 maj

# data[].attributes.body
Barnsynen och förr:

Stränga förhållanden

Fattigt

flickor- hushållet och hemmet, pojkar - offentligheten

Aga

Tjänstefolket tog hand om barnen

Barnen stod lägst i hierarkin

Lek och leksaker förr:

Borgare - köpta leksaker, ömtåliga av porslin

Fattiga - hemmagjorda leksaker

Lek på bestämda tider (söndagar el kvällar) och stilla lek (sysslor först, lek sedan)

Lek som förberedelse inför vuxenlivet

Få leksaker

Flickleksaker/pojkleksaker

Dockhus var samlingsobjekt för rika män

Dockorna var vuxna fram till 1900-talet, ej bebisar.

Barnsynen och barnuppfostran nu:

Aga är förbjudet enligt lag

Ingen könsuppdelning

Barnet och leken i centrum

Barnet har en egen talan - högre status

Barnanpassat samhälle

Familjen samlad

Lek och leksaker nu:

Stor kommersiell marknad för leksaker

Könsneutral lek

Fri lek

Lärande genom lek

Elektroniska leksaker

Verklighetstrogna leksaker

Leken har en stor betydelse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2000-talets barnuppfostringsmetoder går från den ena extremen till den andra

1 av 2 | Foto: Lennart Gustavsson

- För att vara en bra förälder kommer du inte undan med mindre än att du lär känna ditt eget barn, säger Helena Harrysson, författare och föreläsare.

Tigermamma, curlingförälder - eller supernanny.
Trenderna avlöser varandra inom barnuppfostran.
- Risken med alla metoder är att man slutar tänka själv. Ditt jobb är att lära känna ditt eget barn, säger Helena Harrysson, författare till boken "Våga vara vuxen".

De blir ofta flitigt diskuterade - och inte sällan häftigt kritiserade.
En sak är säker: föräldraskap är ett engagerande ämne.
Helena Harrysson, författare och föreläsare med ett förflutet som rektor, kommer i augusti med en ny bok, "Släpp taget - håll i".
- Jag är ingen förespråkare för trender. Jag vill inspirera föräldrar att tro på sig själva och vara intresserade av sina barn, istället för att få dem att passa in i en metod, säger Helena Harrysson.

"Alla är unika"

Hon menar de kan vara förvirrande, då många inte känner igen sina telningar i beskrivningarna.
- Då brukar jag säga "var glad för det!". Alla är unika och egentligen skulle det behövas en manual för varje barn, säger Helena Harrysson.
Hon har tidigare skarpt kritiserat curlingföräldraskapet. I sin extremvariant innebär den att man behandlar barnen som utvecklingstörda.
- Jag har en son som är utvecklingstörd. Han kommer aldrig kunna kasta sig ut i livet och misslyckas och lyckas, råka ut för kriser och ta sig igenom dem - allt det som barn och särskilt tonåringar behöver få uppleva ett visst mått av, säger Helena Harrysson.

"Man ska hjälpa dem - inte göra dem hjälplösa"

Däremot finns det förstås grader av curling. Att skjutsa eller skjuta till pengar när studielånet nån gång är slut är inga dödssynder.
- Man ska hjälpa barnen - utan att göra dem hjälplösa.
En anledning att hon skrev sin första bok "Våga vara vuxen" var de hårdare tag som hon noterade började breda ut sig, ungefär samtidigt med nannyprogrammen på tv.
- Jag hade märkt att föräldrar på förskolorna började efterfråga metoder för att ge barnen konsekvenser. Det var utegångsförbud och indraget lördagsgodis. Det gjorde mig så upprörd. Jag tycker nannymetoder är åt helvete!
Bestraffning, menar hon, betyder att man gör barnet till problemet. Och det gör barnen osäkra och rädda.

"Inga barn mår bra"

Straff ingår också i "Tigermammans" uppfostran. Den amerikanska professorn orsakade ett ramaskri när hon beskrev hur barn kan pushas till framgång.
- Det är fasansfullt och sorgligt att läsa. Då gör man barnen till en del av ens egen karriär. Inga barn mår bra av det i långa loppet, säger Helena Harrysson.
Hon säger att barnet är en fri varelse och förälderns uppgift att hjälpa barnet att hitta sitt liv och sin mening.

Fokus på sitt eget barn

Men så långt som ekonomiprofessorn Bryan Caplan vill hon inte gå.
Han menar att föräldrar kan tagga ned, eftersom deras inflytande över avkomman ändå är så begränsat. Det är gener och individerna egna val som styr.
- Jag är mer tilltalad av hans syn. Men samtidigt kan man behöva vara lite tiger ibland. Vissa barn behöver lite hjälp och lite struktur, men inte alla, säger Helena Harrysson.
Hon tycker att svenska föräldrar av idag är en brokig skara med väldigt olika synsätt.
En sak har dock de flesta gemensamt; fokuset på sitt eget barn.
- På gott och ont. Å ena sidan har vi fått upp ögonen för vilka unika varelser alla barn är. Baksidan är att föräldrar har svårt att se att barnet också måste kunna vara en del av samhället och gruppen.
Finns det något positivt med alla dessa metoder och trender som kommer och går?
- Det gör det absolut - för föräldrar som är någorlunda trygga i sig själva. Då kan man plocka det man vill och kasta resten.

Uppfostringstrender: Benhård disciplin - eller pizza och tv?

"Curlingföräldrar" blev ett flitigt diskuterat fenomen i början av 2000-talet.

Begreppet myntades av den danske barnpsykologen Bent Hougaard och är en beskrivning på många av dagens i och för sig välmenande föräldrar.

Enligt Hougaard strävar curlingföräldern efter att skydda sina barn från allt som är svårt och besvärligt. Resultatet är ett evigt hämtande, lämnade och uppassande - samt vilsna barn utan respekt för vuxna.

- På ett sätt har barn aldrig haft det bättre än nu, på ett annat kan man säga att de aldrig haft det svårare än nu. Vi ger för små barn för stor frihet. Vi frågar hela tiden: Vad vill du äta? Vilka kläder vill du ha? Vad vill du leka? Sade Bent Hougaard i en intervju med Svenska Dagbladet för några år sedan.

Med tv-program som svenska "Nannyjouren" och amerikanska "Nannyaktuen" och "Supernanny" fick skamvrån plötsligt en renässans i Sverige.

Barska barnflickor tog sig på bästa sändningstid an familjer där vardagen spårat ur i bråk och konflikter.

I svallvågorna efter programmen kom också flera böcker i samma anda.

Men kritiken var hård från bland annat pedagoger, forskare och barnläkare. Rädda Barnen menade att barnen förnedras i programmen.

- Det heter att man inte ska ge barnen uppmärksamhet när de gör något, utan vända dem ryggen. Men de här barnen behöver en kram, inte en skamvrå, sade docent Hans-Åke Scherp till Aftonbladet.

"Tigermamman" orsakade i början av 2011 ramaskri i den västerländska världen.

I en debattartikel på Wall Street Journal beskrev Amy Chua, amerikansk juridikprofessor med asiatiska rötter, hur hon uppfostrat sina döttrar med hårdföra metoder.

- Att låta dina barn ge upp är bland det värsta du kan göra som förälder, sa Amy Chua i en tidningsintervju och berättade hur hon tvingade sjuåringen att lära sig ett pianostycke genom att vägra henne att dricka eller gå på toaletten förrän hon kunde stycket som ett rinnande vatten.

Alla metoder verkar tillåtna för en tigerförälder - bara avkommorna blir framgångsrika.

Tigermammans motsats är ekonomiprofessorn Bryan Caplan som hävdar att föräldrar lugnt kan låta ungarna hänge sig åt skräpmat och tv-tittande.

"Serenity parenting", ungefär stilla föräldraskap, kallar han sin metod.

- Acceptera att ditt barns liv styrs mer av gener och deras egna val än av dina uppoffringar, säger han till tidningen Daily Mail.

Därför bör man strunta i musiklektioner, organiserad idrott och andra lärorika aktiviteter - såvida inte barnen själva kräver att få hålla på, menar Caplan.

På köpet får föräldrarna ett både lugnare och roligare liv.

LÄS MER

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
aftonbladet: sveriges nyhetskälla och mötesplats

# data[].attributes.attachment_link.description
1 av 2 | Foto: Lennart Gustavsson - För att vara en bra förälder kommer du inte undan med mindre än att du lär känna ditt eget barn, säger Helena Harrysson, författare och föreläsare. Tigermamma, curlingförälder - eller supernanny.Trenderna avlöser varandra inom barnuppfostran.- Risken med alla metoder är att man slutar tänka själv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Redan från första dagen är ditt barn redo för lek och samspel, och du är barnets första och bästa lekkamrat.

För ett nyfött barn kan lek vara detsamma som att bli vaggat i dina armar, att ligga i din famn eller att lyssna på din röst eller en vaggsång. För det större spädbarnet kan leken bestå i att rulla en boll tillsammans med dig, leka tittut med dig eller att få gå lös på grytor och lådor. Efterhand som spädbarn blir småbarn, och småbarn blir förskolebarn, utvidgas lekbegreppet till att omfatta nästan allt möjligt - från att bygga med klossar till att skapa egna fantasivärldar.

Även om lek ofta definieras som något man gör enbart för skojs skull, är det egentligen mycket mer än så. Att leka hjälper barnet att utveckla en förståelse av sig själv och världen runt omkring. Lek och samspel hjälper spädbarnet att knyta an till sina föräldrar, och genom leken utvecklar barnet en rad olika mentala, sociala och fysiska färdigheter. Lek bidrar också till att stärka barnets förmåga till problemlösning, fysisk koordinering, kroppsmedvetenhet, känslomässig trygghet och självkänsla. Leken stimulerar dessutom självklart kreativitet och fantasi.

Barn som leker bra tillsammans med andra utvecklar sin förmåga att arbeta i grupp. De lär sig att följa instruktioner, förhandla, dela med sig och kompromissa. Barn som leker bra på egen hand utvecklar både självtillit och självständighet. Allt detta är färdigheter som är viktiga både i barndomen och senare i livet.

Det är inte bara barnet som har glädje av lek och samspel - det har ju du också. Tänk bara på vilken glädje du känner då barnet skrattar för fullt när ni leker tittut. Om du har en lekfull inställning till att vara förälder, blir det lättare för dig att förstå barnets personlighet, vad barnet tycker om att göra och vilka egenskaper det har. Leken lär dig också att upptäcka nya sidor hos dig själv. Så ta vara på alla fina stunder med glatt och kärleksfullt samspel.

FORSKNING OM LEK
Forskning tyder på att leken är central för barnets mentala, fysiska, känslomässiga och sociala utveckling. Många erkända psykologer framhåller lekens betydelse. I leken försöker barnet ofta komma vidare till nästa utvecklingssteg. Det finns också mycket forskning som tydligt visar att det främjar språkutvecklingen när man pratar mycket med spädbarnet.

Skratt har visat sig reducera stress och stärka immunförsvaret - och barn skrattar ofta när de leker. Leken kan dessutom ge utlopp för stress. Större barn kan leka sig igenom och bearbeta en händelse som kanske var skrämmande i själva händelseögonblicket, t.ex. ett läkarbesök. Genom leken kan barnet vända på rollerna så att det kan ta kontroll över situationen.

Genom att experimentera med olika identiteter kan barnet utforska en rad olika möjligheter och situationer. Ibland kan de situationer som barnet spelar upp säga något om vad det arbetar med att försöka förstå. Leken är alltså ett instrument som barnet kan använda för att uttrycka sina känslor. Eftersom barn ofta saknar de mentala och verbala färdigheter som krävs för att uttrycka känslor, är leken barnets naturliga kommunikationsmedel när det ska hantera världen.

TIDIGT SAMSPEL OCH HJÄRNANS UTVECKLING
Ett spädbarn är fullständigt beroende av samspelet med personerna i dess närhet. Under de två första levnadsåren inverkar faktiskt samspelet direkt på hjärnans utveckling. Det är under den här perioden som det centrala nervsystemet utvecklas för fullt. Hjärnstrukturen påverkas, och grunden läggs till hur barnet ska utvecklas och fungera senare i livet.

LEK ÄR LÄRANDE OCH LÄRANDE ÄR LEK
Barn kan leka med nästan vad som helst, och det är i princip omöjligt för ett barn att leka utan att lära. Genom att använda sina kreativa instinkter utvecklar barnet sin nyfikenhet på världen runt omkring. Lärande genom lek, genom att vidröra och flytta saker, kommer att hjälpa barnet att upptäcka vad de här sakerna kan eller inte kan göra.

Om leken fokuseras på ett resultat eller en prestation, kan barnet känna en press att lyckas eller att hålla sig inom vissa givna ramar. Men genom fri lek kan barnet lära sig i sitt eget tempo i en fri miljö. Barnet styr leken själv, och ju längre det fokuserar på en aktivitet, desto mer sannolikt är det att det hittar nya sätt att leka - och lär sig nya saker under resans gång.

I leken händer det av och till att barnet måste anstränga sig för att klara av något som är svårt. Men så snart barnet behärskar den nya färdigheten, kommer det att vilja prova på något ännu svårare. Både under barndomen och senare under livet lär vi oss allra mest när vi ställs inför utmaningar.

DU ÄR BARNETS BÄSTA LEKKAMRAT
Barn stimuleras av allting i sin närhet, men kvalitet i samspelet mellan föräldrar och barn är det viktigaste du kan ge ditt barn. Du är den viktigaste lekkamraten och den viktigaste leksaken, framför allt under det första året. Det är genom dig som barnet får lära sig om världen, vad saker och ting är, hur det ska reagera på dem, vad som är bra och vad det måste se upp för. Och det är genom dig som barnet lär sig sociala färdigheter - genom att imitera dina ansiktsuttryck, göra rörelser för att få respons från dig o.dyl.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskning om lek | Uncategorized | Babyvarlden.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Redan från första dagen är ditt barn redo för lek och samspel, och du är barnets första och bästa lekkamrat. För ett nyfött barn kan lek vara detsamma som att bli vaggat i dina armar, att ligga i din famn eller att lyssna på din röst eller en vaggsång.

# data[].attributes.body
Allmogen:

Handgjorda leksaker

leksaker av tyg och trä

Finns inte många leksaker bevarade

Lite tid för lek pga arbete

Borgarbarn (läkare, lärare och fabrikör):

Leksaker av porslin

Stilla lek men översyn av vuxen

# data[].attributes.body
Aga

Miniatyrer av vuxna

auktoritär uppfostran

lydnad

Klassskillnader

Adel, borgare, bönder (allmogen)

# data[].attributes.body
Inspelning från utställningen

# data[].attributes.body
Inspelning från utställningen